Bil-Bol

Akseli Gallen-Kallela - Bil-Bol juliste


Akseli Gallen-Kallelan Bil-Bol automainosta pidetään yhtenä suomalaisen mainosgrafiikan ja julistetaiteen klassikkona. Gallen-Kallela on suunnitellut julisteen tilaustyönä vuoden 1907 Tukholman automobiilinäyttelyä varten Yrjö Weilinin omistamalle autoliikkeelle. Kyseinen juliste herätti ilmestyttyään paljon huomiota, mutta myös sitä vastoin pahennusta joidenkin piirien keskuudessa. Aikanaan kohua herättäneestä mainoksesta on tehty lukuisia laittomia kopioita. Olemassa on neljä laillista vedosta, joista tiettävästi vain yksi on signeerattu.

Autoliikkeen omistaja Weilingin auto oli yksi Helsingin ensimmäisiä ja Gallen-Kallelan kokiessa sen vauhdin hurman, hän ihastui siihen. Bil-Bol mainoksessa vauhdin hurma on yhdistetty kuvassa kalevalaiseen neidonryöstö-aiheeseen. Julisteessa kohtaavat Gallen-Kallelalle tyypilliseen tapaan suomalainen mytologia ja moderni kehitys ja nykyaikainen tekniikka. Punainen auto kuljettajineen rinnastuu nykyajan edistykseen jonka uhriksi nainen jää. Julisteen aihe on myös rinnastettavissa Kalevalan 11. runoon, joka kertoo miten Lemminkäinen kaappaa matkaansa kauniin Saaren Kyllikin. Julisteen värimaailma on kirkkaan punaisen ja keltaisen sävyjen kautta tyypillistä mainosgrafiikan perusvärienkäyttöä, jossa jo värien käytöllä pyrittiin herättämään huomiota.

Akseli Gallen-Kallelan kädenjälkeä julistetaiteessa ja mainosgrafiikassa pidettiin perin suomalaisena. Hän toi julisteisiin ensimmäisenä kansallisia elementtejä. Gallen-Kallela oli merkittävä suomalaisen julistetaiteen kehittymisen näkökulmasta, mutta ennen kaikkea hän oli kuitenkin suomalaisen taiteen uranuurtaja ja tärkein kehittäjä. todellinen monitaituri ja Akseli Gallen-Kallela (oikealta nimeltään Axél Waldemar Gallén) syntyi 26. huhtikuuta 1865 ruotsinkileiseen säätyläisperheeseen. Taitelijana hän oli todellinen monitaituri ja Suomen kansainvälisesti tunnetuimpia taiteilijoita.

Uransa alkutaipaleella Pariisissa opiskellessaan Gallen-Kallela maalasi boheemielämää, mutta vähitellen suomalaiset aiheet sekä Kalevalan myyttiset aiheet alkoivat kiehtoa häntä enemmän. Gallen-Kallelan edustamansa tyylisuunta oli 1800-luvun kansallisromantiikkaa ja realismia. Hän loi kansallista taidetta, joka oli tärkeässä asemassa vuosisadan vaihteessa taistelussa Suomen venäläistämistä vastaan. Taiteen ja sen aiheiden kautta Gallen-Kallela osoitti kulttuurimme elinvoimaisuuden ja Suomen oikeutuksen olla olemassa kansakuntana.

Suurelle yleisölle Gallen-Kallela tuli tunnetuksi kuvittajana. Hän kuvitti kaksi suomalaista merkkiteosta Kalevalan ja Aleksis Kiven Seitsemän veljestä. Gallen-Kallela suunnitteli ja valmisti myös kalusteita ja tekstiilejä, toimi arkkitehtina ja sisustusarkkitehtina sekä taide- ja lasimaalarina.

Gallen-Kallelan taiteilija uralle mahtuu lukuisia merkkiteoksia, kuten esimerkiksi tunnetut maalaukset Akka ja Kissa (1885), Aino taru (1891), Lemminkäisen äiti (1897) ja Ad Astra (1907). Hän suunnitteli myös kaksi arkkitehtuurista kohdetta; ateljeekoti Tarvaspää (1911-1913) Espoossa ja Kalela nimisen erämaa ateljeen (1894-1895) Ruovedellä. Tarvaspään ateljeekoti avattiin vuonna 1961 yleisölle Gallen-Kallelan museona.

Lähteet: http://www.freewebs.com/rinuski/julistetaide.html http://www.gallen-kallela.fi/gkshop/painok.htm http://www.gallen-kallela.fi/ http://artikkelihaku.kansallisbiografia.fi/artikkeli/3194/